Květen 2003 | Lovosický dnešek - Strana 3 |
Koutek poesie
Na hoře s křížemPod křížem sedím tu na svahu
Hlavou mi myšlenky doletí
na tomtéž čalounu: na mechu
snil tu o života zázraku. Tom Ha České středohoří KošťálovVšichni známe dominantní skalnatý vrch při jihovýchodním okraji Českého středohoří, na jehož jižním úpatí leží město Třebenice. v posledním čísle jsem Vám vyprávěl o historii hradu na jeho vrcholu. Dnes se na lokalitu podíváme očima ochránce krajinné oblasti.
Výměra chráněného území je necelých šest hektarů, leží v nadmořské výšce mezi 359 a 481 m. Je na katastrálním území obce Jenčice. k vyhlášení chráněného území došlo v roce 1960. Předmětem ochrany jsou zachovalá teplomilná rostlinná společenstva na svazích jižní poloviny kopce zahrnující široké spektrum stadií od štěrbinové skalní vegetace až po souvislý lem křovin při okraji lesních porostů. Vysoká návštěvnost, kdy vrchol kopce se zříceninou hradu je důležitým a vyhledávaným rozhledovým bodem, přináší ochranářům řadu problémů, jako je pohyb návštěvníků mimo cesty, nepovolené táboření, rozdělávání ohňů, vnášení nepůvodních druhů rostlin a některé další. Suchoteplomilná společenstva jižních a jihozápadních svahů Košťálova jsou bohatá výskytem zvláště chráněných druhů, například hlaváčku jarního (Adomanthe vernalis), který je v našem kraji doslova proslulý, kosatce bezlistého ( Iris aphylla), rovněž velmi známý koniklec luční český (Pulsatilla pragensia Bohemica), v kraji značně rozšířená tařice sklaní (Aurinia saxatilis), a modřenec tenkokvětý (Muscari tenuiflorum). Lesní porosty na území přírodní památky Košťálov nemají vzhledem k předmětu ochrany zásadní význam. Na severovýchodním úbočí kopce nalezneme nepříliš rozsáhlý dubohabrový les. Při jižním okraji chráněného území má v malém lesíku významné zastoupení dub pýřitý, jinak zvaný šípák. Těsně u jihozápadní hranice chráněného území je menší akátový porost, ze severozápadní strany na něj navazuje kultura borovice černé. v severní části území je poškozená a částečně již odtěžená kulturní smrčina. Prudké skalnaté svahy jsou prakticky nepřístupné a tím pádem neobhospodařovatelné. Pozoruhodné jsou výsledky inventarizačního průzkumu z roku 1992. Bylo zde evidováno 606 druhů motýlů s převahou stepních a lesostepních druhů, z nich například klíněnka (Phyllonorycter saportellus), pernatěnka zimolezivá (Orneodes hexadactyla), perla mezi motýly Českého středohoří otakárek fenyklový (Papilio machaon), otakárek ovocný (Iphiclides podarilius), nebo okáč skalní (Hiparchia briseis). Průzkum obratlovců přinesl zjištění pětaosmdesáti druhů, z nichž se jich zde, v chráněné oblasti, rozmnožuje osmašedesát. Převahu mají druhy vázané na lesní biotopy. Je to například mlok skvrnitý (Salamandra salamandra), slepýš křehký (Anguis fragilis), linduška lesní (Anthus trivialis), budníček lesní (Phylloscopus sibilatrix), pěnice černohlavá (Sylvia atricapilla), hýl obecný (Pyrhulla pyrhulla), dlask tlustozobý (Coccothraustes coccothraustes), kalous ušatý (Asio otus), myšice lesní Apodemus flavicollis) a lasice hranostaj (Mustala erminea). Košťálov opěvovali ve svých básních Svatopluk Čech a Konstantin Biebl. Malovali jej na svých obrazech Otakar Nejedlý, Václav Rabas, Emil Filla a František Hora. Výhled z vrcholu jak už z úvodních vět vyplývá patří k jedinečným až nezapomenutelným zážitkům. text a foto Roderich Slavík TrojhoraCílem prvního výletu byla Trojhora a její okolí. Vydali jsme ze Staňkovic po zelené značce východním směrem. Středohoří k nám promlouvá nejen svojí jedinečnou krásou, ale i úžasným klidem, který by nám neposkytla žádná rekreační oblast. Nasloucháme zpěvu ptáků, pozorujeme květenu - podběl, jaterník podléšku, plicník lékařský, prvosenku jarní, sasanku hajní a orsej. Objevujeme protěž lesní a vždy zelené listy brčálu (barvínku), který pokvete později. Obdivujeme něžné barvy korun listnatých stromů, které již zanedlouho začnou rašit. v dohledu máme malebné kopce Pannu, Kalich a Trojhoru. Na vrcholu Trojhory nás zaujme obrovský skalní masiv, k němuž směřuje naše cesta. Po chvíli již mírně stoupáme lesem do kopce, na jehož vrcholu strmí mohutné čedičové těleso, tvořené třemi skalami uspořádanými jakoby do varhan. Ještě než k němu přijdeme, potěšíme se pohledem na koberec jaterníků, které nás udivují různě odstínovanými barvami květů od modré po růžovou. a pak následuje menší kamenná suť a na navazuji skály. Jsme okouzleni, připadáme si jako ve velebném chrámu přírody a vrchol Trojhory je jedním z mnohých symbolizujících zrození Středohoří. Zelená značka prochází vrcholem. V prvním sedle mezi skalami roste nádherná osamělá borovice. Vystupujeme po kamenné suti. Cesta je velmi příkrá, kameny nám ujíždějí pod nohama, takže nakonec výstup vzdáváme a skály obejdeme. Představujeme si, jak zanedlouho budou zářit čedičové varhany zlatými barvami rozkvetlé tařice skalní. Celé odpoledne se kocháme pohledem na les a na krajinu. Nespěcháme. Pozorujeme kroužící káně a muflony, kteří se pasou na louce. Zaujal nás mohutný, možná 400 let starý dub letní u cesty. Pořád je co obdivovat, každý úsek cesty nám nabízí něco nového a zajímavého. Jednou ze zajímavostí je fialový devětsil lékařský. Slunko se pomalu chýlí k západu, my se vracíme zpět do Staňkovic a ještě se ohlížíme za Trojhorou. Varhany z černého kamení na jejím vrcholu dnes zahrály Ódu na radost těm, kteří si zamilovali Středohoří... Jana Haasová Zeptali jsme se za vás Výroba ve společnosti Tris již začala.Na začátku letošního roku japonská společnost Tris Czech s.r.o. zahájila zkušební výrobu uhlíkových kartáčů, které jsou velmi důležitou součástí motorů a generátorů. Stavba a montáž zařízení je již hotova. Na průběh výstavby a další podrobnosti jsme se zeptali osoby nejpovolanější, prezidenta společnosti Tris pana Mikio Hayashibary. Rozhovor se uskutečnil 27.2.2003 v krásných a vzorně upravených prostorách továrny. Za překlad děkujeme slečně Radce Průšové. Rozhovoru byl přítomen i zprostředkovatel našeho kontaktu vedoucí výroby pan Ing. Antonín Galle.
Pane prezidente, společnost Tris Czech s.r.o. byla první japonskou firmou, která zakoupila pozemky ve 4. zóně Průmyslového a logistického centra Lovosice na ploše asi 2,6 ha. Zahájení stavby bylo na počátku roku 2002. Jaká byla celková investice pro výstavbu v Lovosicích?
Jaký je současný stav výstavby? Kdy předpokládáte ukončení stavby objektů a montáže technologického zařízení? Kdy předpokládáte zahájení zkušebního provozu a kdy zahájení výroby?
Jak probíhá nábor nových pracovníků pro vaší výrobu? Kolik pracovníků při zahájení výroby zaměstnáte? Jaký bude celkový počet pracovníků později? Jaký budete mít požadavek na kvalifikaci pracovníků a o jaké profese budete mít zájem? Proškolování pracovníků probíhá dvojím způsobem. Jednak někteří Češi jedou do Japonska , kde jsou školeni přímo v mateřské společnosti. Druhou možností je, že japonští inženýři přijedou do Čech a školí zaměstnance přímo tady na místě. Příští měsíc, tedy v dubnu, k nám přijedou další Japonci. V současnosti je zde asi 20 zaměstnanců, včetně vedení společnosti. Ještě letos by se měl počet zvýšit asi na 30 pracovníků. Do budoucna se odhaduje počet zaměstnanců společnosti přibližně na 100.
Jak budete při náboru nových pracovníků spolupracovat s Úřadem práce v Litoměřicích nebo jeho pobočkou v Lovosicích? Požadavek Vaší firmy u pracovního úřadu k 1.2.2003 byl pouze na dva pracovníky.
Chcete něco sdělit na závěr rozhovoru? Rozhovor i snímky z archivu Tris pro tisk upravil (hv) |
|
|||||||||||||||
Strana 3 |